![](../_bmp/malo-A.png)
![](../_bmp/veliko-A.png)
Обиљежено 32 године од ослобађања око 7.500 становника српских села у близини Тузле (ВИДЕО)
![Обиљежавање Обиљежавање - Фото: РТРС](../_FOTO/nwz/2591/259147.jpg)
"Операција Смолућа" у којој је учествовало више јединица ВРС предвођених Гардом Пантери једна је од најхуманијих битака одбрамбено отаџбинског рата.
- Пуно бораца је оставило животе у Смолући, цивила. Снајпери су тукли са оближњих мјеста, тешко је цивилима било. Брашна је нестајало, кориштени су млинови на трактору да би се самљеља проја - рекао је пријератни становник Смолуће Брано Никић.
У току четири мјесеца блокаде Смолуће убијено је 64 мјештана, а више од 160 рањено. Пробој бораца Војске Републике Српске трајао је два дана, и у тој акцији ослобођено је 7 и по хиљада мјештана. Преживјели становници Смолуће, Тиње и Потпећи никада неће заборавити ту голготу.
- Пропатили смо тамо без струје, воде, лијекова. Без икакве помоћи са стране, без муниције. Зато смо сваке године овдје да одамо почаст погинулим за одбрану Смолуће - каже пријератни становник Потпећи Анђелко Благић.
Јединице ВРС, предвођене Гардом "Пантери", извршиле су у крајем августа 1992. године пробој и омогућиле становницима Смолуће, Тиње и Потпећи, прелазак на српску територију. Операција Смолућа једна је од најхуманијих битака одбрамбено отаџбинског рата.
- Нападали су их и дању и ноћу тако да је тамо било много жртава. То људство је вапуило за помоћи и донесена је одлука да се изврши пробој у Смолући - истакао је командант операције "Смолућа" Будимир Гаврић.
Након парастоса на гробљу Пучиле, вијенце и цвијеће на споменик погинулим цивилима и борцима из Смолуће, Тиње и Потпећи, положиле су бројне делегације.
- Са овог мјеста желим да укажем на аномалије правосудног система БиХ. За такав злочин нису нашли за сходно да било кога процесуирају, а оно што је апсурд да је неколико људи који су били у окружењу процесуирано и осуђено - додао је предсједник Борачке Организације Радан Остојић.
У Смолући, Потпећи и Тињи прије рата било је око 5.000 домаћинстава. На пријератна огњишта вратило се само један одсто некадашњих житеља, а обновљено је десет кућа.
- Данас смо сви овдје, сјећамо се, обиљежавамо. Важно је да преносимо на будућу покољена, и да знамо какву су жртву поднијели наши родитељи, дједови да би ми данас живјели у Републици Српској - истиче предсједник Скупштине града Бијељина Александар Ђурђевић.