![](../_bmp/malo-A.png)
![](../_bmp/veliko-A.png)
Цвијановић: Крфска епопеја - један од најсудбоноснијих периода у историји српског народа (ФОТО/ВИДЕО)
![Жељка Цвијановић код Маузолеја српских ратника на осрву Видо Жељка Цвијановић код Маузолеја српских ратника на осрву Видо - Фото: РТРС](../_FOTO/nwz/1884/188489.jpg)
Нагласивши да није лако говорити на овом мјесту ужасног страдања, неизрециве туге и патње, али и мјесту спаса, вјере и наде, предсједник Републике Српске је нагласила да историја људског рода не памти сличан догађај, као онај са краја 1915. и почетка 1916. године, када је цијела једна држава, њена војска, краљ, парламент, влада и народ, напустила своју територију и кренула у егзил.
- Тај страдалнички пут, преко врлетних, ледених и непријатељски настројених албанских планина, бројним знаним и незнаним путницима биће посљедња станица. Али док је сурова зима узимала свој данак, ледила кост и кожу које су преостале од изгладњелих тијела, у срцима промрзлих људи горјела је спасоносна вјера и нада да ће и након најцрњег мрака кроз који су тих дана пролазили, на крају ипак засијати сунце које ће им освијетлити пут назад, ка отаџбини - рекла је Цвијановић.
Она је навела да о томе дивно свједоче стихови великог Бранислава Нушића који је, опраштајући се са Србијом, записао: "Не праштамо се ми са покојником, праштамо се са оним који ће живјети, који мора живјети, и који ће са чежњом и болом очекивати да му се опет у загрљај вратимо".
View this post on Instagram
Предсједница Републике Српске је нагласила да након албанске голготе, патње, смрзавања и глади, избјегли Срби уточиште проналазе на Крфу, насеобини спаса и једном од најљепших медитеранских острва.
- На Бадњи дан, 6. јануара 1916. године, у крфску луку Гувију упловио је први савезнички брод са Србима. До краја фебруара, на Крф се искрцало више од 150 хиљада људи, што је увелико превазилазило број житеља самог града, али и цијелог острва. Међу доспјелим путницима било је безнадежно болесних и до крајњих граница исцрпљених људи. Довозили су их овдје, на острво Видо, гдје трагедија српског народа достиже свој врхунац. Више од шест хиљада људи је страдало, тако близу недостижног спаса - подсјетила је Цвијановић.
Многи од њих завршили су у дубинама Јонског мора, а њихову трагичну судбину, навела је Цвијановићева, опјевао је Милутин Бојић у својој чувеној "Плавој гробници" која је постала синоним за страдање српског народа на острву Видо.
- Искрцавање нашег народа на Крф и пријатељски однос локалног становништва према избјеглим Србима дубоко се урезао у наше историјско памћење, због којег ће ово дивно острво заувијек имати посебно мјесто у уџбеницима, али и срцима свих Срба ма гдје живјели. Часни српски војници и избјегли народ знали су да цијене гостопримство. Мјештани и савезнички официри били су задивљени њиховом дисциплином. Упркос безнађу, за све вријеме боравка ниједна крађа, нити било каква штета није причињена локалном становништву - рекла је Цвијановићева у обраћању на централној комеморативној свечаности на острву Видо поводом 105 година од искрцавања српске војске на јонска острва Крф и Видо.
Према њеним ријечима, Крфљани су говорили да су српски војници, за разлику од бројних других који су на острво долазили са намјером да трајно остану, са нестрпљењем чекали повратак у отаџбину и да су загледани преко мора пјевали:
"Тамо далеко, далеко од мора; Тамо је село моје, тамо је Србија".
Она је нагласила да је поред православне вјере, историјске и географске блискости, крфска епопеја додатно ојачала нераскидиве везе и братство српског и грчког народа које траје вијековима.
- Велики број Срба који су уточиште пронашли на овом острву долазили су из Подриња, Крајине, Херцеговине, Посавине и других подручја данашње Републике Српске. И колико год да смо загледани у будућност, никада не смијемо да заборавимо нашу прошлост, наше хероје, али и пријатеље који су били ту онда када нам је било најтеже. На тим темељима желимо да развијамо сарадњу и јачамо институционалне, економске и културне везе Републике Српске и Грчке. Том циљу служи и о том опредјељењу свједочи и једно од укупно осам Представништава Републике Српске, које се налази у Солуну - нагласила је Цвијановић.
Истакла је да је поносна што и овај значајан историјски догађај, као и многе друге, Република Српска обиљежава заједно са институцијама Србије.
Предсједница Српске је захвалила предсједнику Србије Александру Вучићу и српском члану Предсједништва БиХ Милораду Додику, који су установили ову праксу која најбоље свједочи о никада бољој и никада успјешнијој сарадњи Републике Српске и Србије.
Нагласила је да је Крф саставни дио наше историје и националног идентитета и да није било Крфа, несебичне помоћи и пријатељства грчког народа, али и осталих савезника, тешко би било замислити оне величанствене сцене пробоја Солунског фронта и васкрслу српску војску која јуриша ка коначном ослобођењу отаџбине.
- Због тога вјечна захвалност становницима Крфа и братском грчком народу. Вјечна слава храбрим и неустрашивим српским војницима који овдје почивају, као и свима онима који су дали своје животе за слободу нашег народа - поручила је Цвијановић.
Повезане вијести:
Цвијановић положила вијенац и уписала се у књигу жалости код Маузолеја српских ратника (ФОТО)