![](../_bmp/malo-A.png)
![](../_bmp/veliko-A.png)
У Скупштини Србије расправа о Приједлогу закона о заштити ћирилице
![Скупштина Србије (фото: snimanjeizvazduha. blogspot.com) Скупштина Србије (фото: snimanjeizvazduha. blogspot.com) -](../_FOTO/nwz/1383/138366.jpg)
Министарка културе и информисања Србије Маја Гојковић рекла је образлажући закон посланицима да је првенствени циљ доношења овог закона боље регулисање статуса ћирилице у јавном животу, имајући у виду њен значај и чињеницу да су језик и писмо један од најважнијих дијелова културног насљеђа и питање идентитета српског народа.
- С обзиром на то да ће се пред посланицима Народне скупштине Републике Српске наћи готово истовјетан Закон о заштити, очувању и употреби језика српског народа и ћириличког писма, у сриједу, 15. септембра - навела је Гојковићева на почетку обраћања.
Она је истакла да ће усвајање ова два закона, у Србији и у Републици Српској, бити не само важан корак напријед у његовању језичке културе већ и снажна потврда нераскидивих веза и заједничке политике Србије и Српске.
Гојковићева је напоменула да у правном систему Србије већ постоји Закон о службеној употреби језика и писма, којим је утврђено да су у Србији у службеној употреби српски језик и ћириличко писмо, а латичнично писмо на начин утврђен овим законом.
Она је истакла да доношење овог закона није ни у каквој колизији са постојећим законом, нити је намјера предлагача да се латиница на било који начин дискриминише.
Влада Србије усвојила је 2. септембра Приједлог закона о употреби језика у јавном животу и заштити и очувању ћириличког писма и упутила га на усвајање Народној скупштини Србије.
Овим законским приједлогом дефинисано је установљавање додатних мјера, чији је циљ његовање српског језика, као и културних и традиционалних вриједности и шира употреба ћирилице у јавном животу, с обзиром на њен историјски, културни и идентитетски значај.
Приједлог закона, који је усвојен на приједлог Министарства културе и информисања, предвиђа обавезујуће и стимулативне мјере за заштиту ћирилице.
Обавезујуће мјере шире круг субјеката који су у обавези да користе ћириличко писмо и по овом закону то би били сви субјекти који послују или обављају дјелатност са већинским учешћем јавног капитала.