![](../_bmp/malo-A.png)
![](../_bmp/veliko-A.png)
Русија не признаје легитимитет Кристијана Шмита (ВИДЕО)
![Амбасада Русије у БиХ Амбасада Русије у БиХ -](../_FOTO/nwz/1254/125457.jpg)
На својој Фејсбук страници Амбасада Русије у БиХ образложила је став који се темељи на чињеници да, при предлагању Шмитове кандидатуре, није поштован принцип консензуса, нити је добијено одобрење Савјета безбједности Уједињених нација.
Наглашавају и да се принципијелан став Народне Републике Кине, која такође не признаје легитимитет Кристијана Шмита, заснива на међународном праву, чија је потпорна структура Организација Уједињених нација.
За Републику Српску нелегитимном високом представнику у БиХ Кристијану Шмиту, легитимитет споре и Русија и Кина.
Прво дипломатском нотом, а сада и образложењем, Москва упозорава – доласком Кристијана Шмита у ОХР и Сарајево, прекршене су процедуре.
У коментару се позивају на низ докумената, Дејтонски споразум, резолуције Савјета безбједности, документе Савјета за спровођење мира и његовог Управног одбора, али и на устаљену праксу која предвиђа процедуру за избор.
"Управни одбор, раније на нивоу министара спољних послова, затим на нивоу политичких директора, сада сматра да је довољан ниво амбасадора у Сарајеву- вршио је, искључиво, путем консензуса избор кандидата за високог представника, који је затим био потврђен резолуцијом Савјета безбједности УН. Управо на тој процедури су увијек, то наглашавамо - увијек - инсистирали наши западни партнери. Јасно је зашто. Сваки пут су морали добити одобрење Савјета безбједности УН, да би високи представник могао користити цијели арсенал својих овлашћења" - коментар је Амбасаде Русије.
Таква процедура испоштована је, како је у коментару посебно наведено, и према Педију Ешдауну са чијом се кандидатуром Москва у почетку није сагласила, али је као резултат дипломатског рада, ипак била дио споразума.
У коментару се даље наводи: "Што се тиче одобрења Савјета безбједности УН, управо су се наше западне колеге "пробудиле" када су видјеле да Кристијан Шварц Шилинг нема одговарајућу резолуцију Савјета безбједности УН. Онда је био смишљен облик размјене писама између генералног секретара УН и предсједника Савјета безбједности УН, као "плацебо", да би барем на тај начин осигурали његову легитимност. Сада је овај преседан изврнут и искориштен као наводни доказ да нема потребе за резолуцијом за Кристијана Шмита."
Све то руска Амбасада назива "специјалном операцијом", наглашавајући да сваки пут истичу да су се високи представник и његова канцеларија одвојили од дејтонске агенде и да се "Дејтон" користи као параван за провођење, како наводе - себичне геополитичке агенде која не одражава тежње свих у БиХ.
На оптужбе да покушавају дестабилизовати ситуацију у БиХ, одговарају да је најновији примјер својевољне измјене у кривичном законодавству јасно показао ко дестабилизује ситуацију, не само у БиХ већ и, како стоји, изван њених граница.