![](../_bmp/malo-A.png)
![](../_bmp/veliko-A.png)
Рат у Венецуели Америци не би донио ништа добро
Часопис Спољна политика објаснио је све катастрофалне могућности такве интервенције.
САД могу да употребе жестоке ваздушне ударе, што редовно и чине када нападну неку земљу, али, пошто су мале шансе да то донесе повољан резултат - смјену венецуеланског предсједника Николаса Мадура, преостаје инвазија, односно улазак бар 150.000 америчких војника у ту земљу.
Венецуела има 33 милиона становника, два пута већу територију од Ирака и 160.000 војника под оружјем, као и разне љевичарске војне организације које би стале на страну Владе у Каракасу.
Таква америчка операција трајала би годинама, однијела огроман новац и сасвим нарушила амерички спољнополитички кредибилитет.
Инвазионе снаге морале би да се концентришу и на нафтна поља, аеродроме, комуникациону инфраструктуру, те објекте Владе.
Инвазије на Авганистан и Ирак задржале су америчке војнике скоро двије деценије на тим просторима, а скоро два милиона Американаца било је директно укључено у њих.
Током те двије операције погинуло је, према неким изворима, 7.000 припадника америчке војске, а енормни трошкови и даље се фактуришу.
Инвазија на Венецуелу би се одразила и на унутрашњу ситуацију у САД и велико је питање како би америчка јавност гледала на још један велики рат у другим земљама.