![](../_bmp/malo-A.png)
![](../_bmp/veliko-A.png)
Преминуо академик Светозар Кољевић
![Академик Светозар Кољевић Академик Светозар Кољевић - Фото: СРНА](../_FOTO/nwz/0431/043130.jpg)
Кољевић је рођен 9. септембра 1930. године у Бањалуци. Енглески језик и књижевност студирао је у Загребу и Београду, гдје је 1954. и дипломирао. Магистратуру из енглеске књижевности стекао је на Универзитету у Кембриџу 1957, под менторством прослављеног историчара књижевности Дејвида Дејчиза.
Докторирао је на Филозофском факултету у Загребу 1959. Универзитетску каријеру отпочео је као асистент за енглеску књижевност на Филозофском факултету у Сарајеву, гдје је 1971. постао и редовни професор. Многи нараштаји студената англистике упамтили су Кољевића као предавача на чије се часове долазило с радошћу, али и као професора чије су педагошке и људске особине одувијек биле у пуном сагласју с његовим изузетним угледом на стручном пољу.
Осим сарајевских студената, с којима је провео највећи дио свог радног вијека (од 1958. до 1992. године), професор Кољевић је на свој јединствен начин уводио у свијет енглеске књижевности и студенте Филозофског факултета у Новом Саду, гдје је радио од 1992. до пензионисања 1995. године.
Послије 1995. године предавао је енглеску књижевност (држећи неријетко и више курсева у току једне школске године) на филозофским факултетима у Никшићу, Бањалуци и Источном Сарајеву, те на Филолошком факултету у Београду. Као гостујући предавач и истраживач, Кољевић стицао је углед на универзитетским институцијама широм свијета.
Школске 1963/1964. године водио је постдипломске студије из енглеске и компаративне књижевности на Универзитету Индијана (САД). Био је гостујући професор на Универзитету у Оксфорду и на Калифорнијском универзитету у Берклију. Држао је предавања на универзитетима у Београду, Загребу, Љубљани, Новом Саду, Оксфорду, Лондону, Нотингему, Бирмингему, Шефилду, Глазгову, Ланкастеру, те у САД на Харварду, Принстону, Јужној Каролини, Илиноису и Хоуп колеџу, као и у Сеулу.
Редовни члан САНУ постао је 1997. године, а од 2003. до 2015. обављао је функцију потпредсједника Огранка САНУ у Новом Саду. Учествовао је у раду већег броја међународних научних скупова и објавио неколико чланака, углавном о нашој народној поезији и, посебно, о односу усменог и писаног умјетничког стварања, у универзитетским публикацијама у Оксфорду, Тибингену, Даблину, Упсали, Стокхолму, Нотингаму, Минеаполису, Хелсинкију, Колумбусу и Њујорку.
Рад Светозара Кољевића у области науке о књижевности, оваплоћен у 22 књиге и више стотина појединачних текстова, деценијама се одвијао на два равноправна плана: на једном преовладавају англистичке књижевне теме, а на другом изучавање проблематике која се тиче превасходно српске, али и других књижевности са јужнословенског подручја, уз посебно плодотворну усредсређеност на теме из области српске усмене епике.
Дјела Светозара Кољевића овјенчана су многим признањима. Кољевић ће бити сахрањен у сриједу, а вријеме и место сахране биће накнадно саопштени.